Arbeiderpartiet

Historie
Arbeiderpartiet ble stiftet den 21.August 1887 i Arendal av en sagbruksarbeider som het Anders Andersen. Han samlet mange av hans bekjente til et møte. Møte fant sted i et lokal som tilhørte et avholdslag utenfor Arendal. På dette møte ble «Arbeiderpartiet» stiftet og de fire første punktene de hadde var:

·      Alminnelig stemmerett for kvinner og menn

·      Lovfesting av normalarbeidsdag

·      Direkteskatt

·      Støtte til anerkjente og berettigede arbeidsnedleggelser

Arbeiderpartiet ble aldri et anerkjent parti i Norge før det begynte å nærme seg første verdenskrig. Da fikk arbeiderbevegelsen de sto for sitt store gjennombrudd. De fikk for første gang oppnådd ett av sine store mål, de fikk lovfesting av normalarbeidsdag. AP fikk sine første representanter på stortinget i 1903.

Etter første verdenskrig og den Russiske Revolusjon var bestemte AP seg for å bli ett revolusjonært parti for proletariat. Arbeider partiet bestemte seg derfor å bli medlem av «Den kommunistiske internasjonale». Dette var den noen i partiet som var uenig i så de brøt seg ut og lagde sitt eget parti «Norges Socialdemokratiske Arbeiderparti». AP ble ekskludert fra «Den kommunistiske Internasjonale» etter at mesteparten av medlemmene på landsmøte tok avstand fra Moskvatesene. Det var starten på den tredje splittelsen i AP. Alle de som ville være med på Moskvatesene gikk sin egen vei og lagde «Norges Kommunist Parti (NKP)», da ble også Arbeiderpartiets Ungdomsorganisasjon «Norges Kommunistiske Ungdomsforbund» med NKP ut av Arbeiderparti.

Etter 2VK hadde Arbeiderpartiet sin storhetstid, de er kjent for å være de som bygde opp «Velferdsstaten Norge». Det var tiden der Einar Gerhardsen var statsminister i Norge. På denne tiden satset AP tungt på industrien og å gjøre Norge fint igjen etter alle og alt vi tapte under 2VK. Selv om Arbeiderpartiet satset mye på industrien og oppbygningen av landet var de fortsatt flinke og passet godt på økonomien i Norge. 1961 ble veldig mange av de sentrale arbeiderne og medlemmene i Arbeiderpartiet ekskludert på grunn av at de ikke ville at Norge skulle være medlem i NATO. De ble ekskludert for å prøve å overtale andre medlemmer til å si «nei» til NATO. Når disse medlemmene ble ekskludert startet de ett nytt parti, dette partiet het da «Sosialistisk Folkeparti», de byttet senere navn til «Sosialistisk Venstreparti». Siden 1980 tallet har Arbeiderpartiet hat det veldig opp og ned med valg. De hadde en veldig bra periode med Gro Harlem Brundtland. Gro Harlem var statsminister i Norge i 3 forskjellige perioder, men bare 10år. Hennes etterfølger Thorbjørn Jagland var ikke en like stor suksess. Han valgte blant annet mandater på stortinget etter kjente navn, og ikke evnene de hadde. Dette ble tatt svært dårlig imot av mange i Norge. I 1997 gikk Jagland av som leder i Ap, han møtte for mye kritikk, noe han ikke taklet eller orket mere. Han trakk seg på landsmøte i 2000. I Mars 2000 tok Jens Stoltenberg over som partileder, i 2002 ble han statsminister, og det var han fram til han ble NATO sin generalsekretær i 2014. Etter det har Jonas Gahr Støre

En kjernesak
En av Arbeiderpartiets kjernesaker er å jobbe for fremtidens arbeidsplasser. Det er ønskelig å gjøre ulikhetene i arbeidslivet mindre, og forbedre arbeidsloven for å oppnå et mer inkluderende arbeidsliv. Målsettingen er å få alle i arbeid.

Arbeiderpartiet ser at det må opprettes flere arbeidsplasser med hele stillinger for å få enda flere i arbeid. For at kommunene kan øke antall årsverk i helse- og omsorgssektoren vil de sikre en bedre kommuneøkonomi. Det skal utvikles bedre ordninger for de som ikke har helse til å jobbe. Arbeiderpartiet sier nei til kutt i barnetillegg, og andre kutt, for å unngå de store ulikhetene mellom de som har mest og minst i samfunnet. NAV må forbedres slik at det blir et bedre opplegg og mer fokus på den enkeltes kompetanse, for lettere å kunne hjelpe den enkelte inn i arbeid. For at alle i Norge skal bidra til spleiselaget bevares formueskatten samtidig som skattesystemet gjøres mer rettferdig.

Vi satser på fellesskolen
Arbeiderpartiet vil investere i lærernes kompetanse, gode skolebygg og en tidlig oppfølging av hver enkelt elev.

Alle barn skal ha lik rett til utdanning, uansett sosial bakgrunn. Derfor sier de nei til økt privatisering som drar pengene bort fra fellesskolen.

Arbeiderpartiet vil sørge for at lærere får mer tid til å undervise og mulighet til etterutdanning, gi elever og lærere bedre arbeidsmiljø, og sørge for at ingen barn blir hengende etter. I regjering sørget vi for at det ble ansatt flere lærere i norsk skole, vi styrket kommunenes økonomi, ga støtte til opprustning av skolebygg over hele landet, og vi bedret lærerutdanningen. Men dette vil ikke komme uten en pris, arbeiderpartiet vil styre mest mulig over deg og få deg til å betale masse skatt.

Noen av Arbeiderpartiets forslag.
Arbeiderpartiet vil satse på læreren. Læreren er den viktigste personen for men elev og Ap vil ansette flere lærere så lærerne får tid til å hjelpe den enkelte elev.

De vil også gi ett løft for yrkesfagene. Arbeiderpartiet vil heve statusen til yrkesfagene og vil sørge for flere lærlingplasser. De vil også innføre en stipendordning for å få flere fagarbeidere til å utdanne seg til lærere.

Lese-, skrive- og regnegaranti. Arbeiderpartiet skal garantere at alle elever har grunnleggende ferdigheter etter de første skoleårene, uten ekstraundervisning. For å bidra til at kommunene lykkes vil vi trappe opp satsingen på lesing, skriving og regning. Alle skoler skal ha konkrete rutiner for å følge opp arbeidet. Arbeiderpartiet vil styrke matematikkundervisningen, sikre at alle elever lærer seg de fire regneartene og legge mer vekt på matematisk forståelse og problemløsning.

Trygge og gode barnehager.
Vi vet at forskjeller oppstår tidlig. Derfor er barnehagen viktig for å sørge for å gi tidlig støtte til de som trenger det, og sørge for at alle barn får et godt utgangspunkt. Med Arbeiderpartiet i regjering ble barnehagene billigere hvert eneste år, og de fikk til full barnehagedekning. Med Høyre/Frp-regjeringen blir det færre og dyrere barnehageplasser. Arbeiderpartiet vil ha fortsatt full barnehagedekning og to barnehageopptak i året, slik at alle som ønsker det kan få barnehageplass når de trenger det.

Forskning og høyere utdanning.
Alle skal ha lik rett til utdanning, og det skal være mulig å studere på heltid. Samtidig må vi legge til rette for at flere kan ta høyere utdanning også i andre faser av livet enn rett etter videregående opplæring. Samfunnets behov for ulike typer arbeidskraft må vektlegges i utdanningen.

Vi vil i større grad legge til rette for samarbeid og arbeidsdeling i universitets- og høyskolesektoren for å styrke utdanningstilbudet i hele landet. Vårt mål er at norsk forskning skal ligge i internasjonal toppklasse på utvalgte områder. Da må vi både forske selv, delta i internasjonalt forskningssamarbeid og bruke kunnskapen som produseres i andre land.